Forrige IT-minister Morten A. Meyer satset på at bankene skulle spre BankID til alle nordmenn og at staten kunne satse på at alle nordmenn kunne bruke denne ID-en til å logge seg på MinSide og andre offentlige nettsteder.
Men dette viste seg å være en tabbe - bankene er sterkt forsinket med BankID og IT-minister Heidi Grande Røys måtte lansere MinSide-portalen med papirkoder som ble sendt ut med skattekortet.
For bankene og Røys ble åpenbart ikke enige om blant annet prisen staten skulle betale for bruk av BankID.
Røys kaster nå ut bankene. Sammen med justisminister Knut Storberget sender Røys ut en høring om å lage et statlig ID-kort - et fysisk kort med en digital del. ID-kortet skal både fungerer som et alternativ til pass internt i Schengen-området.
Den digitale delen skal gi alle norske innbyggere en såkalt "eID" - en felles digital pålogginsstander for offentlige nettsider. Med et passord og en ID skal du kunne logge deg på alle offentlige nettsider og tjenester - med et passord og en ID.
I sitt høringsnotat skriver Fornyingsdepartementet: "..tidligere strategier antok man at markedet vil sørge for at de innbyggere som aktivt bruker Internett vil besitte en eID av tilstrekkelig kvalitet og brukervennlighet. Det har imidlertid vist seg at en slik utbredelse går nokså langsomt og at spredning av eID til innbyggere er tett knyttet sammen med bestemte private tjenester, som nettbank og tipping. Offentlig sektor har små muligheter for å styre takten i denne utbredelsen, målgruppene det siktes på, og kvaliteten / typen på eID som utstedes."
![](https://images.gfx.no/580x/1836/1836386/_MG_4027.jpg)
Hvordan den digitale delen av kortet skal fungere er foreløpig uklart. Om brukere skal måtte ha en smartkort-leser eller om den digitale "eID"-en kommer som ren programvare, opplyses ikke.
Men en ting er klart: Norge ligger langt bak i utviklingen. En lang rekke land, deriblant Spania, har innført digitale ID-kort som i varierende grad kan brukes mot offentlige tjenester. Kortenes digitale del er lagret på en smartkort-brikke.
Bildet nederst i saken viser hvordan det ser ut
Her er pressemeldingen:
![Skatteetaten](https://images.gfx.no/80x/2770/2770760/Skatteetaten-Logo-Sekundaer-RGB-Svart.png)
![](https://images.gfx.no/cx0,cy441,cw4000,ch1333,2000x/2848/2848662/20240207_095646.jpg)
Det kan bli enklere for deg å bruke offentlige tjenester på internett. I dag må du samle på et virvar av ulike brukernavn, passord og pinkoder for å benytte deg av slike tilbud. Snart skal du forhåpentlig klare deg med én felles elektronisk identitet (eID).
Fornyings- og administrasjonsdepartementet (FAD) sender i dag forslag til strategi for elektronisk ID og signatur for offentlig sektor ut på høring. Forslaget er utarbeidet av en arbeidsgruppe med representanter fra Skattedirektoratet, Arbeids- og velferdsforvaltninga-NAV, Brønnøysundregistrene, Sosial- og helsedirektoratet, KS og FAD.
![](https://images.gfx.no/580x/1836/1836385/spanskid.jpg)
Det har blitt stadig flere offentlige tjenester på Internett, men mange av disse forutsetter at du kan logge deg inn og identifisere deg på en sikker måte. Ingen skal kunne gå inn i ditt navn og sende eller motta fortrolig informasjon. Fram til i dag har det vært benyttet ulike løsninger, som for eksempel passord, pinkoder, sertifikater som lastes ned eller kalkulatorer. Offentlige virksomheter har brukt mye ressurser på å utvikle løsninger hver for seg.
Det kan det bli slutt på, hvis arbeidsgruppen får gjennomslag for sitt forslag. De går inn for at det offentlige tar et sterkere grep både om spredning og bruk av eID. Blant annen forslår gruppen at det etableres felles offentlige ordningar for å formidle slike identifikasjoner. Dagens ulike løsninger bør erstattes av én felles eID, slik at du kan klare deg med én brukeridentitet, ett passord og én kode. Dette vil både gjøre det enklere for deg og enklere og billigere for offentlige virksomheter å ta i bruk slike løsninger.
Forslaget blir nå sendt ut på bred høring til offentlige virksomheter, markedsaktører og organisasjoner. FAD vil ta endelig stilling til strategien etter å ha vurdert tilbakemeldingane fra høringsinstansene.