Toralf Ekelund er sjef for HjemmeNett, den nye Internett-satsningen til Orkla og forlagshuset Hjemmet Mortensen. Han kommer fra en redaktørstilling i Fredrikstad Blad, men ser ikke for seg noen snarlig avisdød på grunn av Internett.
– Det er ikke sånn det ser ut foreløpig. Tvert imot tror jeg at Internett vil styrke det trykte mediet. Mens avisene fanger generell interesse, er Internett mediet for den bevisste forbruker. På annonsesiden vil vi se en del interessante synergier med krysspublisering, spår han.
Kvinner
Gjennom HjemmeNett skal Ekelund hjelpe lokalavisene i Orkla og ukebladene i Hjemmet Mortensen ut på nettet. Betyr denne satsingen at vi vil få se flere jenter på nettet framover?
– Mye av ukepressen har kvinner som satsingsområde. Dette er noe vi tenker bevisst på når vi går videre med dette prosjektet.
For å få flere jenter på nettet, tror han imidlertid at teknologien må bli mer brukervennlig enn i dag.
– Det vi har gjort til nå, er å sitte og fikle med den nye teknologien, prøvet oss fram. I dag slår vi i hjel tid på nettet. I morgen vil vi bruke nettet for å spare tid. Den nytten som ligger der er interessant, sier han og trekker fram et eksempel for å illustrere hvordan nettet kan brukes lokalt.
– Tenk deg et lokalt sangkor. Dersom du ikke kan komme på en korøvelse, vil du kunne sende e-post til dirigenten med beskjed om dette. Før øvelsen kan dirigenten dermed bare sjekke e-posten. Etter øvelsen kan han sende rundt notene til de som ikke dukket opp, sånn at de kan forberede seg til neste øvelse.
En del kvinner og kordirigenter vil kanskje skremmes av alt skriveriet om nynazister og pedofile, og holde seg borte fra nettet?
– Det blir omtrent som å si at de skulle boikotte papir fordi det trykkes pornoblader av det. Ekstremistene har alltid brukt mediene. Etterhvert vil det samme kvalitetsaspektet nedfelle seg her. Brukerne vil oppsøke merkevarer de vet står for kvalitet. Derfor vil lokalavisene ha en fordel her.
Internett for lokalsamfunnet
![Statens vegvesen](https://images.gfx.no/80x/2635/2635356/SVV_logo.png)
![](https://images.gfx.no/cx0,cy253,cw3500,ch1167,2000x/2847/2847977/Statens%2520vegvesen%2520Bergen-7.jpg)
Betyr det at nettet framover kommer til å bli et lokalt medium?
– Det nye når Internett kom, var at det åpnet verden for deg. På samme måte vil det nok åpne lokalsamfunnet også. For en lokalavis er dette spennende. Det åpner for enda bedre kontakt med leserne, sier Ekelund, som ennå sitter i en tredjedels stilling som redaktør av Fredrikstad Blad.
Han mener at avisredaksjoner kommer til å ha en stor fordel på Internett, fordi disse er profesjonelle redigerere. Fordi informasjonstilfanget bare blir større med Internett, vil redigeringsbiten få enda større gyldighet, mener han.
– Innholdskvaliteten vil være avgjørende. Det blir viktigere å kunne sørge for at folk får med seg det vesentlige og slipper å vasse rundt i alt det uvesentlige.
Brukerstyrt og interaktivt
Samtidig mener han det vil stilles større krav til journalistene ettersom dialogen mellom leser og redaksjon styrkes.
– Internett er i større grad brukerstyrt enn dagens medier er det, så noen journalister må finne seg i å bli valgt vekk. Dette betyr også at det stilles større krav til redaksjonsledelsen, som ikke bare kan danse etter lesernes pipe.
Ekelund sier videre at bakgrunnen for HjemmeNett-satsningen er at det krever ressurser å utnytte mediets muligheter for interaktivitet. Blant de tingene han ønsker mer av på nettet framover, er nyheter og annonsører som finner deg.
![Innovasjon Norge](https://images.gfx.no/80x/2828/2828923/df17d6fe-c2a4-45b1-ada6-7cd31fc3c531.png)
![London åpner dørene for norske tech-bedrifter som vil vokse raskt](https://images.gfx.no/1000x333/2831/2831507/Toppbilde.jpg)
Men vil ikke dette være en fare for de lokale annonsørene, som ikke har egne ressurser til å utnytte mediets muligheter?
– Jeg vil heller snu på det og si at det aldri har vært så billig å finne sine kunder som nå. Foreløpig er det ikke nok forbrukere på Internett, men når dette mediet modner, vil det være en veldig billig form for markedsføring.
Han tror heller ikke at leseren vil miste noe, selv om han i framtiden bestiller nyhetene før de skjer.
– Nyheter skal alltid ha et overraskelsesmoment, og leseren må alltid få litt mer enn han ber om.