Den tidligere Manchester United-keeperen Peter Schmeichel er ikke imponert over forsvarsprofilen Luke Shaws prioriteringer.
Shaw pådro seg en hamstringskade da Manchester United vant 2-1 borte mot Luton 18. februar og har siden ikke spilt for klubben.
Backen klarte imidlertid å komme seg i form til sommeren fotball-EM, før han igjen pådro seg en skade i leggen på trening nylig.
– Luke Shaw spilte sist for Manchester United i februar, og likevel dro han til EM. Jeg tror han spilte litt i kvartfinalen, og så litt av semifinalen, og deretter spilte han finalen, sier Schmeichel til BBC Radio 5, gjengitt av Daily Mail.
– Nå er han skadet igjen, og han er så viktig. Han har erfaring og er en veldig god venstreback, fortsetter han.
Shaw har spilt for Manchester United siden 2014, men venstrebackens tid på Old Trafford har i flere perioder vært preget av lange skadeavbrekk. I løpet av ti sesonger i Manchester har det blitt til sammen 275 kamper, mens klubbkaptein Bruno Fernandes til sammenligning har spilt 234 kamper på fire og en halv sesong.
– Han er en Manchester United-spiller – vi betaler ham. Han burde fokusere på og prioritere Manchester United, ikke landet sitt, sier Schmeichel.
Fredag kveld sesongåpner United i Premier League hjemme mot Fulham.
En rekke europeiske forbrukermyndigheter anklager store spillselskaper for å manipulere barn til å bruke mer penger, blant annet med virtuell valuta i spill.
I klagen beskylder de spillselskapene for å bevisst å lure forbrukere, inkludert barn for å presse dem til å bruke mer penger. Det norske forbrukerrådet er med på klagen som er sendt inn på vegne av forbrukermyndighetene i 17 europeiske land og paraplyorganisasjonen BEUC.
– Spillerne kan miste kontroll over hvor mye penger de faktisk bruker. Når du først må kjøpe virtuell valuta før du kan kjøpe det du egentlig vil ha i spillet, blir den reelle prisen tåkelagt. Som spiller kan du fort bruke langt mer penger enn du hadde planlagt, sier juridisk seniorrådgiver Thomas Iversen i Forbrukerrådet i en pressemelding.
Data- og videospill er svært populære, og halvparten av den europeiske befolkningen spiller, ifølge bransjetall lagt fram sist måned.
Selskapene bak populære spill som Fortnite, EA Sports FC 24 og Minecraft driver med «manipulerende taktikk», inkludert bruk av virtuell valuta i spillene, noe barn er særlig sårbare overfor, heter det i klagen.
Slike virtuelle penger kan kjøpes for ekte penger, ofte i spillet eller i app-butikken.
– I dag lures forbrukerne bevisst ved bruk av virtuelle valutaer, og det går hardt ut over barn. Selskapene er klar over barns sårbare het og bruker triks for å lokke dem til å bruke mer, sier BEUC-sjef Agustin Reyna.
Gruppen krever at prisen for ting i spillene «alltid oppgis i ekte penger, for eksempel euro, eller at det i det minste vises hva prisen tilsvarer i ekte penger». De mener spillselskapene bryter EUs forbrukervernregler og krever tiltak fra myndighetene.
Ifølge BEUC spiller 84 prosent av barn mellom 11 og 14 år i Europa video- og dataspill. Markedet for ting som kjøpes i spillene var i 2020 verdt rundt 50 milliarder euro.
Datatilsynet har ilagt Universitetet i Agder (UiA) et gebyr på 150.000 kroner for brudd på personvernforordningen. Blant annet lå fødselsnummer ute på Teams.
I februar avdekket en ansatt ved UiA at dokumenter med personopplysninger hadde vært lagret i åpne Teams-mapper, hvor ansatte uten såkalte tjenstlig behov har hatt tilgang.
Dette har pågått siden universitetet tok i bruk Microsoft Teams i august 2018, ifølge en pressemelding fra Datatilsynet.
Rundt 16.000 registrerte er berørt – både ansatte, studenter og andre. Opplysningene omfatter blant annet navn, fødselsnummer, opplysninger om tilrettelagt eksamen, antall eksamensforsøk og særordninger.
I tillegg er det funnet en oversikt over ukrainske flyktninger tilknyttet universitetet og diverse opplysninger om dem.
Elektronikkgiganten Samsung planlegger å kutte opp mot 30 prosent av bemanningen i enkelte avdelinger.
Blant områdene hvor det planlegges kutt, er administrasjon og markedsføring.
Det forteller flere kilder til nyhetsbyrået Reuters.
Dermed kan så mye som en tredel av arbeidsstyrken i noen avdelinger miste jobben i det sørkoreanske elektronikkselskapet.
En ny rapport fra Nasjonal kommunikasjonsmyndighet (Nkom) viser at over 99 prosent av husstandene i Norge nå har grunnleggende 5G-dekning. Litt under 92 prosent har 5G-dekning som sannsynligvis gir minst 30 Mbit/s, mens omtrent 69 prosent kan forvente hastigheter på 100 Mbit/s, skriver Nkom i en nyhetsmelding.
Det er store variasjoner mellom fylkene, med Oslo og Finnmark som ytterpunktene.
Men kun 61 prosent av landets areal er dekket med et 5G-signal, men uten betydelige hastigheter. Arealdekningen for 5G er fortsatt begrenset i de fleste fylker. Dette viser at det fortsatt er mye arbeid som gjenstår for å nå målet om at 5G-dekningen skal tilsvare 4G-dekningen fra 2020, som var på omtrent 84 prosent, skriver Nkom.
Et av målene er å ha tre fullverdige mobilnett i Norge. Ved utgangen av første halvår 2023 hadde over 72 prosent av husstandene signaler fra tre 5G-nett. I Oslo var dette tallet hele 93 prosent. Når det gjelder høyere hastigheter, er dekningen fra tre 5G-nett betydelig lavere, med litt over 18 prosent av husstandene som har 5G-dekning fra tre mobilnett ved 100 Mbit/s, skriver Nkom.
Rapporten inkluderer data fra Telenor, Telia og Ice.
Tekna (Teknisk-naturvitenskapelig forening) har nådd over 110 000 medlemmer, med en vekst på 10 000 siden februar 2023, skriver fagforeningen i en pressemelding onsdag.
President i Tekna Elisabet Haugsbø mener veksten viser at de med høy utdannelse også ser stor verdi av å være organisert. Tekna er den største fagforeningen i hovedorganisasjonen Akademikerne, og representerer nesten 40 prosent av medlemsmassen der.
– Medlemskap i fagforening sikrer støtte og innflytelse over egen jobbsituasjon. I dag ligger fagforeningsandelen blant yrkesaktive i Norge på rundt 50 prosent. Denne andelen er det viktig å holde oppe. Høy organisasjonsgrad er nødvendig for å sikre måten vi organiserer arbeidslivet på i Norge, sier Haugsbø.
Tekna skiftet i 2004 navn fra Norske Sivilingeniørers Forening til Tekna. Et av målene var å nå ut til flere høyere utdannede realister og naturvitere, som ikke nødvendigvis kjente seg igjen under merkelappen sivilingeniør.
– Med det nye navnet har flere utdanningsgrupper som for eksempel biologer, naturvitere og meteorologer følt seg hjemme hos oss, så navnet har nok gjort at medlemspotensialet har økt. Siden årtusenskiftet har foreningen vokst med hele 75 000 medlemmer, sier president i Tekna Elisabet Haugsbø.
Også en økning i kvinneandelen blant medlemmene kan være med å forklare den sterke veksten i Tekna, skriver de.
Justis- og beredskapsdepartementet har sendt ut på høring et forslag til forskrift til digitalsikkerhetsloven. Forskriftsforslaget presiserer hvem som er underlagt loven, men også hvem som skal håndtere hendelser etter loven.
Nasjonal sikkerhetsmyndighet (NSM) foreslås utpekt som nasjonalt responsmiljø for håndtering av hendelser og som nasjonalt kontaktpunkt for sikkerhet i nettverk og informasjonssystemer.
Telenor skriver om Steenstrup at hun på sin egen måte tar komedien til det seriøse og det seriøse til komedien. At hun er en artist som har en distinkt tilstedeværelse, enten hun spiller i en komedie, et seriøst drama eller på scenen i en revy.
Steenstrup sier, ifølge Telenor, at hun er overveldet av å få prisen. Hun benytter anledningen til å si at hun er spesielt glad for at Telenor har gitt prisen til hennes felt, som er TV, film og teater.
– Personlig mener jeg det er viktig at vi mennesker kan samle oss rundt leirbålet og høre historier som gir oss felles referanser, sier Steenstrup.
Microsoft kom tirsdag med en rekke sikkerhetsfikser til selskapets programvare. Blant disse er en sikkerhetsfiks som fjerner en sårbarhet i Windows som skal ha blitt utnyttet av ondsinnede i alle fall siden 2018. Dette skriver Bleeping Computer.
Sårbarheten er knyttet til SmartScreen-, Smart App Control- og Mark of the Web-funksjonene for å forhindre at disse advarer dersom brukeren forsøker å åpne en ikke-pålitelig binærfil eller applikasjon som har blitt lastet ned fra internett.
De nyeste sikkerhetsoppdateringene fjerner også en rekke andre sårbarheter, inkludert ytterligere tre nulldagssårbarheter som alle skal være aktivt utnyttet i angrep.
Datatilsynet mener at Stavanger Ap brøt personvernloven da de i fjor sendte politiske budskap til småbarnsforeldre på epost. Nå kommer de med en irettesettelse.
– Vi har nå fattet endelig vedtak om irettesettelse av Stavanger Arbeiderparti – på vegne av flertallspartiene, skriver Datatilsynet.
Datatilsynet mottok klager fra privatpersoner etter at det 20. august i fjor ble sendt ut en epost med politisk reklame fra flertallspartiene i Stavanger (Ap, MDG, Rødt, Sp, SV og Folkets Parti). Mottakerne var foreldre til barn i barnehager og skoler i Stavanger kommune. Foreldrenes kontaktinformasjon skal ha blitt utlevert av Stavanger kommune.
I klagene til Datatilsynet er det stilt spørsmål ved lovligheten av både kommunens og flertallspartienes behandling av personopplysninger.
I sommer sa Datatilsynet at deres foreløpige vurdering var at eposten var brudd på to artikler i personopplysningsloven, ifølge Stavanger Aftenblad.
Irettesettelse fra Datatilsynet gis ved mindre overtredelser, i stedet for et overtredelsesgebyr.
Nye undersøkelser viser at lærere og elever ofte velger bort skjermene i skolen. Likevel er ikke forskerne helt fornøyde med digitale opplæringen.
– Mange er bekymret for skjermbruken på skolen, men vi ser faktisk at elevene ikke sitter så mye foran skjermer, sier professor Lisbeth M. Brevik til Universitetet i Oslo.
Hun leder EDUCATE-prosjektet ved universitetet som studerer hvor godt læreplanen fungerer i praksis. Breivik og hennes kolleger har nylig vært inne i 53 klasserom og sett på hvordan det jobbes digitalt i til sammen ni ulike skolefag på 10. trinn og vg3.
– Vi ser at lærerne og elevene hyppig bruker muligheten de har til å velge bort skjermene, sier Brevik.
Forskerne er imidlertid ikke fornøyde med opplæringen i digital dømmekraft, utover kildekritikk.
– Elevene jobber med kildekritikk, og utforsker kunstig intelligens sammen med lærerne, men vi savner at det jobbes med en bredere forståelse av dømmekraft. Som at lærerne gir veiledning i trygg og etisk bruk og samhandling på nettet og ikke minst hvordan elevene selv fremstår og kommuniserer på nettet, sier professor Greta Björk Gudmundsdottir, som har vært med på prosjektet.