Etter å ha gått med på å slutte å trene opp kunstig intelligens (KI) med europeiske personopplysninger, sier X at de vil samarbeide med tilsynsmyndighetene.
Etter at X begynte å bruke personopplysninger fra europeiske brukere til å trene opp den såkalte chatboten Grok, gikk det irske datatilsynet (DPC) til sak mot det sosiale mediet. Tilsynet mente bruken brøt personvernreglene.
Torsdag opplyste DPC at X hadde gått med på å slutte å bruke personopplysninger fra brukerinnlegg til å trene Grok. Dagen etter sier X, som har sitt europeiske hovedkvarter i nettopp Irland, at de vil samarbeide med tilsynet.
– Vi vil fortsette å jobbe sammen med DPC når det gjelder Grok og andre KI-saker, slik vi har gjort siden i fjor, skriver selskapet på sin egen plattform fredag.
Årets forhandlinger om overenskomsten med NHO er i gang, skriver Nito (Norges ingeniør- og teknologorganisasjon) i en pressemelding.
Tirsdag møttes NITO og NHO for å forhandle om overenskomsten for foreningens medlemmer i private medlemsbedrifter. Forhandlingene skjer annethvert år.
«Hos Riksmekleren i 2022 ble vi enige om å blant annet jobbe videre med temaer som reisetid og forhandlingsbestemmelsene i overenskomsten», skriver Nito.
Det er satt av inntil tre dager til forhandlingene, og målet er å videreutvikle avtalen som et godt redskap for Nitos medlemmer og tillitsvalgte.
«Dersom vi ikke kommer til enighet vil det gis beskjed til Riksmekleren som vil kalle inn NITO og NHO til mekling senere i høst», heter det i pressemeldingen.
Nito eier 50 prosent av Teknisk Ukeblad Media, som Digi er en del av.
Forordningen om kunstig intelligens (KI) trådte i kraft 1. august. Parallellt har EUs KI-kontor en høring knyttet til anbefalt praksis, en såkalt «code of practice» om pålitelige KI-modeller.
I den forbindelse har regjeringen ved Norges digitaliseringsminister en oppfordring.
– Hvordan de grunnleggende, generelle KI-modellene skal håndteres innenfor EU-regelverket, har vi nå mulighet til å påvirke, sier digitaliserings- og forvaltningsminister Karianne Tung i en pressemelding.
Det nevnte EU-kontoret har i oppgave å støtte opp om utvikling og bruk av tillitsvekkende KI-systemer, og bidra til å beskytte samfunnet mot tilhørende risiko.
Høringsfristen er 18. september. Det minnes om at næringsliv, uavhengige eksperter, offentlige myndigheter, rettighetshavere, sivilsamfunnsorganisasjoner og akademia kan delta.
– Det er svært viktig hvordan tek-selskapene bak de store, generelle KI-modellene, som er grunnlag for tjenester som Chat GPT og Copilot, oppfører seg i Europa. Her kan Norge bidra med viktige innspill til EUs KI-kontor, fastslår Tung.
Høringsrunden kan følges på denne siden.
Huawei har offisielt lansert verdens første mobiltelefon med doble hengsler og tre skjermer. Den nye modellen, Mate XT Ultimate Design, er tilgjengelig i Kina og har en startpris på 19 999 yuan (omtrent 2809 USD). Dette gjør telefonen rundt 300 dollar dyrere enn en splitter ny 16-tommers MacBook Pro, skriver The Verge.
Mate XT kommer med 16 GB RAM, og tre ulike lagringsalternativer: 256 GB, 512 GB og 1 TB, med priser som strekker seg opp til 23 999 yuan (36 384 NOK). Den kinesiske forhandleren Vmall rapporterte 3,7 millioner forhåndsbestillinger før prisen ble kunngjort.
Telefonens unike design inkluderer et omvendt dobbelt hengsel som gjør at den kan brettes ut som en «Z» og brukes i flere formater. OLED-skjermen måler 6,4 tommer når telefonen er helt sammenfoldet, men kan utvides til en skjerm på 10,2 tommer når den er helt utfoldet. Den kan også brukes i en mindre konfigurasjon på 7,9 tommer.
Mate XT har et 5 600 mAh batteri og støtter hurtiglading på 66W via kabel eller 50W trådløst. På baksiden finnes et tredobbelt kameraoppsett med en 50 MP hovedlinse, en 12 MP ultravidvinkel og en 12 MP periskoplinse. På forsiden er det et 8 MP selfie-kamera, plassert i venstre hjørne når telefonen er helt utfoldet.
Huawei har foreløpig ikke gitt noen informasjon om når enheten vil bli tilgjengelig utenfor Kina.
USA har ifølge CNN registrert mer russisk, militær aktivitet i nærheten av viktige undersjøiske kabler. Det er ikke navngitte tjenestepersoner i USA som forteller dette til CNN. De frykter at dette gjør det mer sannsynlig at russiske operatører vil utføre sabotasjeoperasjoner mot kritiske knutepunkter i global kommunikasjonsinfrastruktur.
I CNN-artikkelen pekes det blant annet på økt oppbygging av Generaldirektoratet for dyphavsforskning (forkortet GUGI på russisk), som er underlagt Forsvarsdepartementet i Russland. Det antas at direktoratet har betydelige kapasiteter for avlytting og sabotasje av sjøfiberkabler.
Også den nordiske dokumentaren Skyggekrigen, om hvordan driver etterretning i Norden, blir nevnt i CNN-artikkelen.
Den indiske delstaten Manipur har valgt å blokkere tilgangen til internett etter flere dager med dødelige sammenstøt mellom ulike etniske grupper.
Delstaten rystes periodevis av voldelige sammenstøt mellom den overveiende hinduistiske majoritetsgruppen meitei og kuki-minoriteten, som i hovedsak er kristne.
Forrige uke ble minst 11 personer drept da volden blusset opp igjen etter flere måneder med relativ ro. Nå griper delstatsmyndighetene inn.
– Noen bruker sosiale medier i stor grad for å spre bilder, hatprat og hatefulle videomeldinger og for å hisse opp til vold, heter det i en uttalelse.
– Det har derfor blitt nødvendig å iverksette tiltak for å opprettholde lov og orden. Det gjør vi ved å stanse spredningen av desinformasjon og rykter, heter det videre.
Internettblokaden skal etter planen vare i fem dager. I fjor ble internettet i Manipur holdt stengt i flere måneder.
Den langvarige konflikten mellom de to folkegruppene handler i hovedsak om land og offentlige jobber. Rettighetsaktivister beskylder lokale ledere for å overdrive de etniske motsetningen for å fremme egne politiske synspunkter.
Beslutninger om å bruke atomvåpen må ikke tas ved hjelp av kunstig intelligens (KI), er konklusjonen fra en internasjonal konferanse i Seoul.
Nesten hundre land deltok på konferansen Responsible AI in the Military Domain (REAIM), der ansvarlig militær bruk av KI var temaet.
Både USA og Kina var blant deltakerne, men sistnevnte avsto fra å undertegne på den ikke-bindende kunngjøringen fra konferansen.
I kunngjøringen heter det at det er avgjørende «å opprettholde menneskelig kontroll og involvering i alle handlinger … som innebærer bruk av atomvåpen».
Det understrekes også at all bruk av KI i militær sammenheng må skje i henhold til nasjonale og internasjonale lover og regler.
I følge justervesenet blir sårbarheten til globale satellittnavigasjonssystemer (GNSS) som GPS stadig større. Nå tar de til orde for en nasjonal løsning for å sikre nøyaktig tid. Det skriver justervesenet i en pressemelding.
Justervesenet og Statnett jobber med å etablere en ny klokkeinfrastruktur i kraftnettet for å sikre robust drift.
I pressemeldingen skriver Justervesenet at de i er med på jammetester så aktører kan teste ut robustheten i sitt utsyr. De sier også at det ikke er nok å teste, men at norge nå trenger en løsning som kan tylby sikker og nøyaktig tid uten GNSS.
Tårnselskapet AS har på ny søkt om å få montere en 30 meter høy telekommast i Bergsåsen. I vår søkte Tårnselskapet dispensasjon for å bygge i naturreservatet, i nærheten av en eksisterende antenne. Statsforvalteren avslo under henvisning til at belastningen i området var for stor, skriver Snåsningen.
Den nye søknaden gjelder en mast med utstyrshytte like utenfor grensene til Bergsåsen naturreservat, like nord for Snåsavatnet nord i Trøndelag.
Tårnselskapet er eid av 23 bredbåndsselskaper i Altibox-partnerskapet. De leier ut plass til mobiloperatører, inkludert Lyses egen mobiloperatør, Ice.
Telenor Sverige og Plan International har tatt initiativ til «Skoleutmaningen 2024». Fem klasser kan vinne 10.000 kroner til klassekassen ved å lage filmer om nettet som retter seg til voksne.
Filmene skal ta for seg dilemmaer som barn opplever på nett og rette seg til voksne, slik at de skal bli bedre på å snakke med og forstå barns hverdag. – Vi fikk ideen fra våre kolleger i Telenor Danmark, der nesten 70.000 elever har deltatt fra 2016, sier Nina Freye i Telenor Sverige.
I juryen sitter Telenor Sverige-sjef Bjørn Ivar Moen og Plan International Sveriges generalsekretær Mariann Eriksson.
I juli valgte over 1,6 millioner turister ferie i Norge. Syv prosent flere enn i fjor sommer. De bruker dessuten mer mobildata.
Allerede i mai så Telia konturene av en sommer med rekordhøyt besøk av utenlandske turister, og for første gang kunne selskapet telle over én million besøkende i sitt mobilnett. Trenden stoppet ikke, og rekorden fra i fjor ble slått i juli med 1.634.917 besøkende. Det er en økning på syv prosent sammenlignet med juli 2023.
– Turistene brukte 30 prosent mer data i august i år sammenlignet med august 2023. Vi ser også at en stadig større andel av trafikken går over 5G-nettet vårt, som snart dekker hele landet.
De siste årene har Telia jobbet aktivt og målrettet med å åpne for 4G tale for gjester i Norge som en del av utfasingen av 2G-teknologien.
– Siden august i fjor har antallet 4G-taleminutter fra internasjonale gjester i Telia Norges mobilnett doblet seg. Tale via 4G-nettet gir en betydelig bedre mobilopplevelse, avslutter Kaalen.
Topp 10 utenlandske turister på besøk i Norge i juni, juli og august:
1. Tyskland
2. Sverige
3. Storbritannia
4. Polen
5. USA
6. Nederland
7. Frankrike
8. Danmark
9. Spania
10. Italia